3 måneder siden
-
13:11
DMI udvider samarbejde med Tanzania
Danmarks Meteorologiske Institut skal hjælpe sin tanzanianske samarbejdspartner, Tanzania Meteorological Authority, med at opgradere og installere 16 vejrstationer og fire radiosondestationer. Det skriver DMI på sin hjemmeside.
Samarbejdet er en del af et udviklingsprogram, Systematic Observations Financing Facility (SOFF), som Verdens Meteorologiske Organisation (WMO) under FN har igangsat sammen med FN’s Udviklingsprogram (UNDP) og FN’s Miljøprogram (UNEP). For Tanzania indebærer SOFF, at landet ved udgangen af 2027 skal have 27 topmoderne vejrstationer og fem radiosondestationer, som indsamler data fra vejrballoner.
”Vi kan ikke lære vores søsterorganisation i Tanzania ret meget om meteorologi, og slet ikke på deres hjemmebane, men med SOFF-investeringen får vores kolleger i Østafrika mulighed for at trække på vores erfaringer med specifikationer i forhold til udbud og indkøb af infrastruktur,” siger Jens Quirin Hansen, leder af DMI’s enhed Observationsinfrastruktur i afdelingen for IT og observationer.
Med den opdaterede meteorologiske infrastruktur vil Tanzania leve op til de globale standarder for observationsnetværk på vejrområdet.
-
13:03
Global undersøgelse: 4 ud af 5 ønsker hurtig grøn omstilling
80 procent af de adspurgte vil have, at deres nationale regeringer gør mere for at imødegå klimaforandringerne og sætte fart på den grønne omstilling. Det er en af konklusionerne på en ny undersøgelse af FN’s udviklingsprogram UNDP, som er den hidtil største af sin slags.
Her har 75.000 mennesker fra 77 lande svaret på spørgsmål om, hvordan de mærker klimaforandringerne i deres liv, og hvad politikerne bør gøre for at afbøde dem. De 77 lande er udvalgt, så deres befolkninger tilsammen udgør 87 procent af verdens samlede indbyggere.
I 62 af de 77 lande gik flertallet af de adspurgte ind for en hurtig omstilling fra fossile brændstoffer til grønne energikilder. Det gælder blandt andet de adspurgte kinesere og amerikanere, hvis hjemlande er de største nationale udledere af drivhusgasser.
“Mens verdens ledere diskuterer næste runde af løfter under Parisaftalen, er de her resultater uomtvisteligt bevis på, at folk alle steder støtter modig klima-handling,” udtaler Cassie Flynn, der er global klima-direktør i UNDP.
3 måneder siden
-
15:59
Spiller De Forenede Arabiske Emirater dobbeltspil i Sudan?
De Forenede Arabiske Emirater vil i løbet af den nærmeste fremtid overføre 70 millioner dollar (næsten en halv milliard kroner, red.) til forskellige FN-organisationer i Sudan, der tilbyder basale ydelser som nødhjælp og sundhedstjenester for landets hårdt plagede befolkning, har regeringen i Abu Dhabi meldt ud mandag.
Den næsten halve milliard skal primært gå til store FN-agenturer som OCHA, WFP, UNHCR, FAO og WHO, og det er første overførsel af de 100 millioner dollars, som Emiraterne lovede ved en donorkonference i april sidste år. At landet nu lover at overføre pengene inden længe fik, FN’s undergeneralsekretær for humanitære anliggender og koordinator for nødhjælp, Martin Griffiths, til at udtrykke “dyb taknemmelighed”.
Men oliestaten er også længe blevet beskyldt for at bryde FN’s våbenembargo og bidrage til borgerkrigens fortsættelse ved at sende våben til de paramilitære Rapid Support Forces (RSF). Beskyldningerne er fremsat af flere omgange fra den anden part i krigen, Sudans regulære hær. Og de bliver bakket op af både en lækket rapport for FN’s Sikkerhedsråd, uafhængige eksperter samt lokale og internationale medier.
Angiveligt er der fundet flere droner af iransk og emiratarabisk oprindelse i Sudan, ligesom fly fra Emiraterne, der officielt fragtede nødhjælp til fordrevne, fungerede som en luftbro med både militært personel, ammunition og våben. Emiraternes regering har hårdnakket benægtet beskyldningerne og siger, den arbejder for en våbenhvile.
-
13:43
Junta suspenderer fransk tv-station for “disinformation”
Burkina Fasos militærregering lukker for signalet fra den franske tv-station TV5 i et halvt år, har juntaen meldt ud tirsdag. Tv-stationen har nemlig spredt “disinformation” og viderebragt “ondsindede insinueringer” mod overgangsregeringen, lyder beskyldningerne ifølge France24.
Burkina Fasos myndighed med ansvar for medier og kommunikation har blandt andet kritiseret tv-stationen for at bringe et interview med Newton Ahmed Barry, der er tidligere leder for landets valgkommission og nu en af militærregimets største kritikere. Den franske tv-station er også blevet tildelt en bøde på 50 mio. CFA franc (godt og vel en halv million kroner, red.).
Det er ikke første gang den burkinske regering straffer TV5. I april blev tv-stationen – ligesom blandt andet The Guardian, Le Monde og Deutsche Welle – suspenderet efter at have omtalt en Human Rights Watch-rapport, der har fundet beviser på, at landets sikkerhedsstyrker dræbte over 200 civile, herunder kvinder og børn, i to landsbyer tilbage i februar.
Den nuværende militærregering under kaptajn Ibrahim Traoré kom til magten i september 2022 efter det andet kup på bare ét år. Siden er flere udenlandske, særligt franske, medier blevet suspenderet midlertidigt eller permanent fra landet.
-
11:59
Colombia vil give midlertidig opholdsret til 540.000 venezuelanere
Colombia vil give midlertidig opholdsret til op mod 540.000 venezuelanske migranter med børn, der lige nu befinder sig i landet, skriver Reuters.
Colombia har været den foretrukne destination for millioner af venezuelanere, der søger væk fra den politiske og økonomiske uro i deres hjemland. Andre har brugt det sydamerikanske land som mellemdestination til at komme videre op igennem Mellemamerika.
Mere end 2,8 millioner venezuelanske migranter bor i øjeblikket i Colombia, ifølge officielle tal. Tiltaget vil gavne voksne, der har ansvar for omkring 270.000 børn.
I 2021 sagde præsident Ivan Duques daværende regering, at den ville give 10-årig juridisk status til venezuelanere, der bor i Colombia, et tilbud, der blev taget imod af mange migranter.
-
11:58
Egypten deporterer sudanesiske flygtninge med EU-midler
De egyptiske myndigheder har brugt EU-finansierede sikkerhedsstyrker i en indsats mod flygtninge fra krigen i Sudan, der indebærer masseanholdelser og tvangsdeportationer, skriver The Guardian.
Ifølge en ny rapport fra Amnesty International har Egypten “tvangshjemsendt omkring 800 arresterede sudanesiske flygtninge mellem januar og marts 2024, som alle blev nægtet muligheden for at søge asyl”.
Organisationen skriver, at masseanholdelserne har fundet sted i Kairo, Giza og den sydlige by Aswan, hvor politiet har stoppet og udført identitetstjek på særligt sorte individer, hvilket har “spredt frygt i flygtningesamfundet og efterladt mange bange for at forlade deres hjem “. De arresterede er blevet holdt i midlertidige faciliteter drevet af egyptiske grænsevagter, en styrke, der har modtaget omfattende EU-midler.
Næsten to millioner mennesker er flygtet fra Sudan siden krigen begyndte i april 2023, ifølge FN, da en magtkamp inden for militærregimet udviklede sig til åben krigsførelse mellem det sudanesiske militær og den paramilitære gruppe RSF.
Lyt til en nylig episode af podcasten Højtryk, som netop handler om EUs støtte til Egypten.
3 måneder siden
-
12:12
Thailands senat vedtager historisk ligestillingslov
Thailands senat har tirsdag vedtaget en endelig formulering af en ny ligestillingslov for ægteskaber, hvilket baner vejen for, at landet kan blive det første i Sydøstasien, der anerkender par af samme køn.
Lovforslaget kommer efter mere end to årtiers indsats fra aktivister og politikere, og LGBT-fortalere kalder ifølge nyhedsbureauet Reuters tiltaget et “monumentalt skridt fremad”.
“Efter at have kæmpet i mere end 20 år, kan vi i dag sige, at dette land har ligestilling mellem ægteskaber,” siger aktivist Plaifah Kyoka Shodladd, der også er medlem af den komité, der har været med til at udarbejde lovforslaget.
Loven blev godkendt med overvældende støtte fra 130 senatsmedlemmer ud af 152. Kun fire stemte imod. Den skal nu endeligt godkendes af landets konge, hvilket ses som en formalitet.
Loven træder i kraft 120 dage efter denne godkendelse, og dermed følger Thailand efter Nepal, der sidste år tog samme skridt, samt Taiwan, hvor ægteskaber mellem mennesker af samme køn har været lovlig siden 2019.
-
11:17
Honduras bygger megafængsel inspireret af El Salvador
I Latinamerika taler man lige nu om en Bukelisering opkaldt efter El Salvadors hyperpopulære præsident, Nayib Bukele. Termen skyldes, at mange lande kigger mod det centralamerikanske land for inspiration til at komme bandevold og -kriminalitet til livs.
Seneste skud på stammen er Honduras, hvis regering netop har offentliggjort planerne om at bygge et megafængsel, udføre masseretssager mod bandemedlemmer samt muligheden for at betegne dem som terrorister. Det skriver nyhedsbureauet Reuters.
Fængslet skal huse omkring 20.000 indsatte i det tyndt befolkede område mellem de østlige regioner Olancha og Gracias a Dios. Dette vil fordoble landets nuværende fængselskapacitet, som består af 25 allerede overfyldte fængsler med 20.000 indsatte.
Planerne om masseretssagerne og “mega-fængslet” er præcis, hvad Nayib Bukele har vundet stor popularitet på i El Salvador, da det har været med til at sænke landets ellers skyhøje mordrater betragteligt. Bukeles foranstaltninger har vakt vrede fra rettighedsgrupper, der mener at de medfølger omfattende brud på menneskerettighederne.
Læs også: El Salvadors SoMe-præsident burer uden rettergang tusindvis af fanger inde i nyt megafængsel
-
10:00
Zimbabwes energikrise fører til afskovning
Et underskud af energi og et uforudsigeligt elnet medfører stigende afskovning i Zimbabwe. Det skyldes, at stadig flere mennesker køber trækul til at lave mad på, og konsekvensen er, at der hvert år fældes store skovområder til produktion af trækul.
Det skriver det sydafrikanske medie Mail & Guardian.
Det er egentligt ulovligt at fælde træer til trækul i Zimbabwe, men udbredt fattigdom, lave bøder og en generel dårlig håndhævelse af loven betyder, at afskovningen accelererer. Zimbabwes vicepræsident siger dog, at man er ved at gennemgå lovgivningen for at se, om den bør strammes. 3 måneder siden
-
14:45
Tusindvis af brasilianere demonstrerer mod kontroversiel abortlov
Over weekenden har tusindvis af brasilianere demonstreret mod et lovforslag, der vil sætte lighedstegn mellem at få en abort efter 22. uge og begå et mord, også hvis graviditeten skyldes en voldtægt. Forslaget får hård kritik af både kvindesagsforkæmpere og landets præsident, skriver nyhedsbureauet Reuters.
“Det er sindssygt at ville straffe en kvinde hårdere end den kriminelle, som har begået en voldtægt,” lød præsidenten Luiz Ignacio Lula da Silvas hårde kritik af lovforslaget.
Forslaget er fremsat af Sostenes Cavalcante, der er præst og parlamentsmedlem for tidligere præsident Jair Bolsonaros parti, det Liberale Parti. Hvis det bliver gjort til lov, vil gravide, der får foretaget en abort efter 22. uge, kunne straffes med op til 20 års fængsel. I Brasilien er det i forvejen kun lovligt at få foretaget abort, hvis kvinden er blevet gravid efter en voldtægt, barnet har misdannelser, eller den gravides liv er i fare.
Demonstrationerne begyndte torsdag, efter lovforslaget blev godkendt og sendt til hastebehandling af det nedre kammer i Brasiliens parlament. Efter den voldsomme reaktion på både gader og sociale medier har formanden for parlamentet dog meldt ud, at det ikke kommer til afstemning foreløbigt.
-
14:42
Voldsom regn hærger Central- og Sydamerika
Seks personer har mistet livet efter et jordskred forårsaget af kraftig regn i Ecuador. De kraftige regnskyl har påvirket områder i både Central- og Sydamerika.
Det dødelige jordskred fandt sted søndag i byen Banos de Agua Santa i det centrale Ecuador. Oprindeligt blev det rapporteret at 30 personer var meldt savnet, men senere blev det oplyst, at de var blevet fundet. Det skriver Al Jazeera.
Videoer og billeder viste en flodbølge af mudder og affald, der styrtede ned ad en skråning i Banos og oversvømmede en motorvej. Miguel Guevara, som er borgmesteren i Banos, opfordrede beboerne til at holde sig væk fra vejene, fordi myndighederne var i gang med at rydde området langs den nordlige kyst.
Den voldsomme regn har fejet gennem dele af Central- og Sydamerika i løbet af de seneste dage, hvilket har fået flere lande til at udsende advarsler om risikoen for jordskred, stenskred og oversvømmelser.
3 måneder siden
-
12:07
Kinesisk #MeToo-aktivist får fem års fængsel
En regional domstol i Kina har idømt journalisten og #MeToo-aktivisten Sophia Huang Xueqin fem års fængsel for at “opildne til statsfjendtlig virksomhed”. Arbejdsretsforkæmperen Wang Jianbing, der blev anholdt sammen med Xueqin i 2021, fik en fængselsstraf på 3,5 år for samme forbrydelse, skriver Al-Jazeera.
Inden deres anholdelse i september 2021 deltog Sophia Huang Xueqin i adskillige meget omtalte #MeToo-kampagner, ligesom hun tilbød hjælp til ofre for seksuel vold og chikane. Jianbing udtrykte også offentligt sin støtte til #MeToo, mens han kæmpede for arbejdsrettigheder for mennesker med handicap.
I en pressemeddelelse fra gruppen Free Huang Xueqin and Wang Jianbing fremgår det, at Xueqin vil anke dommen, mens det endnu ikke vides, om Jianbing vil gøre det samme.
“Straffen var meget længere, end vi havde regnet med,” udtaler en anonym talsperson fra solidaritetsgruppen. “Jeg mener ikke, den burde være så streng, og det er fuldstændigt unødvendigt. Så vi støtter Huang Xueqins beslutning om at appellere.”
-
11:10
FNs Sikkerhedsråd: Ophæv belejringen af Darfurs hovedstad
De seneste måneder er situationen ved El Fasher, hovedstaden i Sudans delstat Norddarfur, blevet mere og mere tilspidset for de omkring 1,5 millioner civile, der har søgt tilflugt der. Det har nu fået FN’s Sikkerhedsråd til at vedtage en resolution, der beordrer de paramilitære Rapid Support Forces (RSF) til at indstille deres belejring af byen.
Resolution 2736 (2024) blev fremsat af Storbritannien og enstemmigt vedtaget torsdag med 14 stemmer for og ingen imod. Rusland undlod at stemme.
Forslaget sigter mod at indføre en “lokal våbenhvile” rundt om El Fasher, hvor hundredetusindvis af fordrevne er ankommet til flygtningelejre fra andre dele af Sudan, efter en borgerkrig brød ud i april 2023 mellem to dele af landets militær. Og aftalen “kunne ikke falde på et mere usikkert tidspunkt”, lød det fra USA’s repræsentant i FN’s mest magtfulde organ.
Læs også: Fire tal fortæller om et lands kurs mod afgrunden
De seneste uger er kamphandlingerne mellem RSF og Sudans regulære militær (SAF) taget til i og omkring El Fasher, der er hærens eneste tilbageværende garnison i Sudans vestlige Darfur-region. RSF har angiveligt angrebet byens eneste større hospital og sat ild på telte i flygtningelejre, mens civile sidder fanget uden adgang til nødhjælp eller mulighed for at slippe væk fra den belejrede by.
-
10:38
Milei vinder opbakning til kontroversiel lovpakke i Argentina
Javier Milei har vundet sin første større sejr i Argentinas parlament, efter at han i december tiltrådte som præsident. Torsdag godkendte det øvre kammer i parlamentet et lovforslag, der skærer i de offentlige budgetter, udvider præsidentens økonomiske beføjelser, tager et skridt mod at privatisere offentlige virksomheder og giver større fordele til udenlandske investorer. Det skriver AP.
53-årige Milei, der under valgkampen fik tilnavnet ‘den argentinske Trump’, har lovet at bringe det sydamerikanske lands skrantende økonomi tilbage på ret køl, bl.a. ved at sætte statslige institutioner på skrumpekur. Nu er lovforslaget til behandling i parlamentets nedre kammer, hvor det forventes at blive vedtaget.
“Det er en triumf for det argentinske folk og det første skridt på vejen tilbage mod storhed,” lød det fra præsidentens talsperson, efter lovforslaget blev godkendt.
Triumfen kom dog først i hus efter lange forhandlinger, hvor præsidenten bl.a. måtte opgive stort anlagte planer om at privatisere luftfartsselskabet Aerolíneas Argentinas, postvæsenet og nationale radio- og tv-udbydere.
Mens de folkevalgte politikere debatterede lovforslaget i parlamentet, demonstrerede vrede folkemængder rundt i landet, hvor de bl.a. satte ild på flere biler. Ved flere lejligheder tog kampklædte betjente tåregas og gummikugler i brug mod demonstranterne, som er utilfredse med de økonomiske reformer.
3 måneder siden
-
14:00
FN-undersøgelser: Både Israel og Hamas har begået krigsforbrydelser
I Gaza-krigens første dage begik både Hamas og Israel krigsforbrydelser, mens Israel siden har begået forbrydelser mod menneskeheden også. Sådan lyder nogle af konklusionerne i to sideløbende rapporter fra FN’s uafhængige undersøgelseskommision, COI, af de to parter bag Gaza-krigen.
Israels regering har affejet konklusionerne som et udtryk for anti-israelsk bias, skriver Reuters. Hamas har endnu ikke kommenteret på undersøgelsen.
Den 7. oktober trængte bevæbnede Hamas-krigere ind i Israel, hvor de slog 1.200 israelere ihjel og tog 250 gidsler. Den efterfølgende israelske invasion af Gaza har siden kostet 37.000 palæstinensere livet. Det er den store andel af civile tab, som anklagerne om forbrydelser mod menneskeheden særligt er baseret på, fremgår det af rapporten.
Israels begrænsninger på adgangen til nødhjælp og angreb mod flere hospitaler har forværret situationen betragteligt for Gazas 2,3 millioner indbyggere. Israels regering har bl.a. forsvaret angrebene med, at Hamas-krigere skulle gemme sig under hospitalerne.
-
13:45
Hvert fjerde barn under fem får for lidt eller dårlig mad
Ét ud af fire børn under fem år får ikke den optimale diæt for deres udvikling, fordi de lever i områder med mangel på mad. Hele 181 millioner børn drejer det sig om på verdensplan, viser en ny rapport af UNICEF.
Dårlig eller manglende mad i barndommen kan få livslange konsekvenser for de under- eller fejlernærede børn. Det kan blandt andet hæmme væksten og gøre børnene mere moddtagelige for en bred vifte af sygdomme.
Ifølge UNICEF er der tre store årsager til problemet: mangel på indkomst, mangel på viden om sund kost og en overflod af usundt og billigt forarbejdet mad.
Forskerne hæfter sig også ved, at konflikter rammer børns mulighed for at spise en sund og nærende kost. I det krigshærgede Gaza er ni ud af ti børn ramt af akut fødevaremangel, fordi Israel har begrænset adgangen for nødhjælp drastisk.
3 måneder siden
-
12:48
Nyt studie: Afrikanske elefanter giver hinanden unikke navne
Hvad har mennesker, hunde, delfiner, måske papegøjer og nu også afrikanske elefanter til fælles? De ellers meget forskellige arter bruger og responderer alle på unikke navne, og nu har en ny undersøgelse netop tilføjet den afrikanske elefant til listen over dyr med individuelle kaldetegn.
Forskerne har fodret en kunstig intelligens optagelser af kenyanske elefanters rumlen, der er på en lav frekvens, som det menneskelige øre ikke kan opfange. Computeren har analyseret sig frem til de sammensætninger af lyde, der var unikke, og dem har forskerne så krydsrefereret med observationer af, hvornår forskellige elefanter i gruppen kommunikerede med hinanden.
Når den kunstige intelligens kun blev fodret med optagelser af elefanterne, kunne den præcist forudsige i 28 procent af tilfældene, hvornår en særlig elefant blev kaldt på. Hvis forskerne også fodrede maskinen tilfældige lyde, faldt succesraten til bare otte procent. Forskerne afspillede også de formodede navne-lyde for de storørede hovedpersoner, og når de hørte deres kaldetegn, responderede de mere energisk bl.a. med at blafre med ørerne og løfte snabelen.
“Præcis ligesom mennesker bruger elefanter også navne, men formentlig ikke i størstedelen af deres kommunikation, så vi forventede ikke 100 procent,” forklarer undersøgelsens hovedforfatter Mickey Pardo, der erbiolog ved Cornell University, til AP.
3 måneder siden
-
14:43
Sidste fungerende hospital i Dafur er blevet angrebet
I Sudan har den paramilitære gruppe Rapid Support Forces (RSF) angrebet det sidste fungerende hospital i Darfur-regionen, skriver Al-Jazeera.
Læger uden Grænser, kendt under sine franske initialer MSF, rapporterede sent søndag, at RSF havde angrebet South Hospital i el-Fasher, hovedstaden i North Darfur-provinsen, dagen før. Den væbnede gruppe åbnede ild mod medicinsk personale og patienter, da den plyndrede stedet og tvang anlægget til at lukke.
“Det er oprørende, at RSF åbnede ild inde på hospitalet. Dette er ikke en isoleret hændelse, da personale og patienter har udstået angreb på anlægget i ugevis fra alle sider, men at åbne af ild inde på selve hospital krydser en grænse,” sagde Michel Lacharite, chef for beredskabsoperationer hos Læger uden Grænser.
Krigen i Sudan brød ud 15. april 2023, da regeringshæren (SAF) og RSF, der tidligere havde samarbejdet om at afsætte landets mangeårige diktator, begyndte at bekrige hinanden. Det har ifølge skøn fra FN skabt en af verdens største humanitære kriser og dræbt mindst 15.500 mennesker.
Læs også: Opportunistisk kamelsælger og officerskolens mønsterelev: Her er de to generaler, der udpiner Sudan
-
12:05
Oppositionsleder udelukket fra at stille op i Rwanda
En af de mest fremtrædende modstandere af den rwandiske præsident, Paul Kagame, er blevet udelukket fra at stille op ved næste måneds valg for at udfordre Kagames tre årtier lange styre. Det skriver The Guardian.
Den 43-årige forretningskvinde og leder af People Salvation Movement, Diane Rwigara, lancerede ellers sit forsøg på at blive opstillet i maj, men hendes navn manglede altså på den den foreløbige liste over opstillingsberettigede kandidater, der blev offentliggjort af valgkommissionen torsdag.
“Efter al den tid, det arbejde og den indsats, jeg har lagt, er jeg meget skuffet over at høre, at jeg ikke er på listen over præsidentkandidater,” skriver Rwigara på det sociale medie X.
“Paul Kagame, hvorfor vil du ikke lade mig stille op?”
Valgkommissionen udtaler, at Rwigara ikke har fremlagt en straffeattest som påkrævet, og at hun ikke havde nået tærsklen på 600 støtteunderskrifter. Diane Rwigara blev også udelukket fra at stille op i 2019.
-
11:55
Rekordhøjt antal væbnede konflikter siden 1946
Sidste år var der det højeste antal statsbaserede konflikter siden 1946. Derudover var de seneste tre år de mest voldelige i de sidste tre årtier, viser ny rapport fra det norske fredsforskningsinstitut PRIO.
Ifølge rapporten PRIOs Conflict Trends: A Global Oversights er 59 konflikter blev registreret. Der er dog også gode nyheder, da antallet af lande, der oplevede konflikt i 2023, faldt fra 39 til 34.
“Volden i verden er på et rekordhøjt niveau siden afslutningen på den kolde krig. Tallene tyder på, at konfliktlandskabet er blevet mere og mere komplekst, hvor flere konfliktaktører opererer i samme land,” siger Siri Aas Rustad, forskningsprofessor ved PRIO og hovedforfatter på rapporten .
Antallet af døde i konflikterne er drevet af primært tre konflikter, nemlig Tigray-regionen i Etiopien, den russiske invasion af Ukraine og Israls bombninger af Gaza.
Rapporten er baseret på data indsamlet årligt af Uppsala Conflict Data Program ved Uppsala Universitet.
3 måneder siden
-
18:11
Danmark opnår valg til FN’s Sikkerhedsråd
Danmark er med 184 stemmer ud af 193 mulige valgt til FN’s Sikkerhedsråd sammen med Somalia, Pakistan, Panama og Grækenland. Danmark skal dermed sidde i Sikkerhedsrådet fra 1. januar 2025 til 31. december 2026.
“I en tid, hvor forholdet mellem stormagterne i Sikkerhedsrådet er udfordret, vil Danmark arbejde for den fælles samtale og de fælles beslutninger. Og for at være bindeled mellem de store og små lande i Sikkerhedsrådet,” siger udenrigsminister Lars Løkke Rasmussen i en pressemeddelelse.
FN’s Sikkerhedsråd har 15 medlemmer. Fem permanente medlemmer i form af Frankrig, Kina, Rusland, Storbritannien og USA samt ti roterende medlemmer, som i 2025 vil bestå af Algeriet, Danmark, Grækenland, Guyana, Pakistan, Panama, Sierra Leone, Slovenien, Somalia og Sydkorea.
Det bliver femte gang, at Danmark indtager en plads om det ikoniske hesteskoformede bord i sikkerhedsrådssalen, hvor vi sidst sad for tyve år siden.
Læs også: Kan småstater som Danmark få noget ud af plads i FN’s Sikkerhedsråd: Ja, siger norsk forsker
-
15:21
Tidligere chef i Røde Kors efterforskes i korruptionssag
En tidligere regionschef for den danske afdeling af Røde Kors i det sydlige Afrika efterforskes for korruption i en sag, der angiveligt trækker tråde mere end ti år år tilbage, skriver flere afrikanske medier.
Det er ugandiske Robert Kwesiga, som mellem 2007 og 2013 var ansat under Dansk Røde Kors i Zimbabwe. I dag er Kwesiga chef for Uganda Røde Kors.
Sagen vedrører to huse, han købte med sin kone i Zimbabwe i 2012 for 300.000 dollars (eller omkring to millioner kroner), hvor han altså var ansat som chef i Dansk Røde Kors. Myndighederne i Zimbabwe mistænker Robert Kwesiga for, at husene er købt med penge, der stammer fra korruption og kriminelle aktiviteter.
Der er dog ikke kommet noget frem, om hvilken form for korruption, nødhjælpschefen er mistænkt for. Parret har fået 30 dage til at forklare, hvordan de har kunne købe husene.
Dansk Røde Kors afviser i et skriftligt svar til DR både, at organisationen har mistet midler, og at man havde en mistanke mod ham under hans ansættelse.
3 måneder siden
-
16:48
Afrikansk land har igen verdens mest oversete flygtningekrise
Traditionen tro udgiver Norwegian Refugee Council igen top-10 listen over de mest oversete flygtnigekriser i verden for det forgangne år. I 2023 toppede Burkina Faso den tragiske top-10 for andet år i træk, viser opgørelsen.
Listen udarbejdes på baggrund af, hvor meget medieomtale, finansiering til nødhjælp og politiske initiativer, en krise afføder. De tre parametre sammenholdes med, hvor mange mennesker krisen driver på flugt, både internt i landet og over grænserne.
I Burkina Faso kontrollerer islamistiske terrorgrupper store dele af landets territorium, særligt i nord, på grænsen til Sahara-ørkenen. På trods af to militærkup de seneste år, hvor de nye ledere har lovet at prioritere landets sikkerhed til første prioritet, er det stadig ikke lykkedes. Omkring to millioner mennesker er internt fordrevne i landet, og flere steder gør blokader det umuligt at få nødhjælp frem til lejrene.
Hele top-10’en over mest oversete flygtningekriser i 2023 ser sådan her ud:
- Burkina Faso
- Cameroun
- Den Demokratiske Republik Congo
- Mali
- Niger
- Honduras
- Sydsudan
- Den Centralafrikanske Republik
- Tchad
- Sudan
-
16:30
ANC forsøger at danne ny regering i Sydafrika efter choknederlag
I Sydafrika er det tidligere så mægtige parti ANC i fuld gang med at finde en partner at danne regering med.
Skal man vælge det forretningsorienterede Democratic Alliance, eller skal man forsøge at danne regering med et venstrefløjsparti såsom Economic Freedom Figthers, der argumenterer for, at staten skal nationalisere jord fra den besidende klasse for at afhjælpe landets massive fattigdom?Forhandlingerne er nødvendige, fordi ANC ved valget den 29. maj kun fik cirka 40 procent af stemmerne, hvilket gør, at partiet for første gang siden afskaffelsen af det racistiske apartheidstyre har mistet sit flertal. Som Globalnyt tidligere har beskrevet, er der i Sydafrika stor utilfredhed med ANC. Derfor skal man nu for første gang i 30 år danne regering med andre partier.
Det skriver Al Jazeera. 3 måneder siden
-
7:28
Nigeria lyn-vedtager ny nationalsang, skrevet af brite
Det nigerianske parlament har vedtaget at udskifte nationalsangen Arise, O Compatriots med hymnen Nigeria We Hail Thee, der tidligere var det store lands nationalsang fra selvstændigheden i 1960 og indtil 1978.
Præsident Bola Tinubu, hvis parti har absolut flertal i parlamentet, godkendte lovændringen onsdag, hvor den nye nationalsang også blev spillet ved fejringen af hans et års-jubilæum som præsident, skriver africanews.
Beslutningen om at genindføre Nigeria We Hail Thee som nationalsang får kritik fra både almindelige nigerianere og offentlige meningsdannere på sociale medier. En af dem er tidligere undervisningsminister og præsidentkandidat Oby Ezekwesili, der kritiserer Tinubus regering for at være ligeglad med den gængse nigerianers syn på sagen.
“I det 21. århundredes Nigeria synes landets politiske klasse, at en kolonialistisk nationalsang med nedsættende ord som ‘Native Land‘ og ‘Tribes‘ er beundringsværdig nok til at påtvinge vores borgere uden deres samtykke,” skriver Ezekwesili på det sociale medie X.
Fortalere for at genindføre den tidligere nationalsang peger modsat på, at Arise, O Compatriots blev gjort til nationalsang af den militærjunta, der regerede Nigeria fra 1966 til 1999. De mener, at sangen derfor viser tilbage til en problematisk del af landets historie.
3 måneder siden
-
12:04
Klima-løfte indfriet: Nu over 100 mia. dollars til fattige lande
I 2022 indfriede verdens rige lande løftet om årligt at give 100 milliarder amerikanske dollars i klimafinansiering til verdens fattige lande. Faktisk nåede det samlede beløb helt op på 115,9 milliarder. Det rapporterer den økonomiske samarbejdsorganisation OECD, som holder regnskab og nu har det endelige overblik over tallene fra 2022.
Målet om, at de rige lande skal stille med 100 milliarder dollars i klimafinansiering om året, blev aftalt på klimakonferencen COP15 i København i 2009, og det skulle have været nået i 2020. At det først skete to år senere, opvejes til dels af, at målet er blevet overgået med næsten 16 procent, lyder det fra OECD’s generalsekretær, den australske Mathias Cormann.
-
10:05
UNICEF-direktør er ny premierminister i Haiti
Garry Conille er Haitis nye premierminister, valgt af landets overgangsråd til at lede regeringen i det kriseramte caribiske land. I sin første erklæring onsdag lover han at samle nationen, skriver nyhedsbureauet AP.
Conille, som også var premierminister fra 2011 til 2012, takkede civilsamfundsgrupperne, politiske partier og medlemmer af den haitiske diaspora, som foreslog ham som kandidat, og sagde, at han var “meget beæret” over at være blevet valgt.
Garry Conille var indtil tirsdag UNICEFs regionale direktør for Latinamerika og Caribien, en post han har haft siden januar 2023. Han har tidligere været chef for Bill Clintons team i den amerikanske ekspræsidents rolle som FN’s særlige udsending til Haiti.
Haiti befinder sig i en krise, da store dele af landet er belejret af bander, der blandt andet kontrollerer omkring 80 procent af hovedstaden Port-au-Prince. Haiti afventer lige nu den FN-støttede politistyrke fra Kenya og andre lande.
3 måneder siden
-
13:47
Papua Ny Guinea: Stor usikkerhed om antallet af døde i jordskred
Der cirkulerer flere forskellige og meget varierende tal på omfanget af katastrofen, hvor et jordskred den 24. maj begravede dele af en landsby i Enga-provinsen i den centrale del af Papua Ny Guinea, som ligger nord for Australien.
I begyndelsen forlød det, at ’mindst 100’ var omkommet. Men i dagene efter voksede tallet. FN anslog at omkring 670 mennesker var omkommet mens myndighederne i hovedstaden, Port Moresby, satte det til 2.000.
Men som det ser ud nu, er det korrekte tal 162. Det siger lokale ledere ifølge australske ABC News. De baserer tallet på optællinger blandt indbyggerne i området. Syv døde er fundet, mens 155 fortsat ligger begravet under jordmasserne.
Rednings- og oprydningsarbejdet er meget vanskeligt af flere årsager. For det første er hovedvejen til området blevet spærret af jordskredet, og en bro er angiveligt også blevet ødelagt eller beskadiget. Dertil kommer, at der er flere vandløb under de nedskredne jordmasser, og det betyder, at dele af det fortsat skrider – som vi her i Danmark kender det fra Nordic Waste-sagen ved Randers.
Der foreligger endnu ikke præcise oplysninger om årsagerne til jordskredet. Men den slags hændelser hænger ofte sammen med store mængder regn, som gennembløder jorden på skråninger, der er blevet ryddet for træer, så der ikke længere er et rodnet til at holde på jorden.
Landets militær har sat ingeniørtropper ind i redningsarbejdet, og penge samt nødhjælp i forskellige former er på vej fra blandt andet Indien, New Zealand og Australien.
3 måneder siden
-
11:04
Danmark, Kenya og tre filantropiske fonde i nyt flygtningesamarbejde
Udenrigsministeriet, LEGO Fonden, Novo Nordisk Fonden og Grundfos Fonden har netop indgået et nyt samarbejde, som skal støtte op om Kenyas indsats for at skabe en ny og mere tidssvarende flygtningeindsats.
Initiativet løber over tre år og beløber sig til en halv milliard kroner, som blandt andet går til styrkelse af lokale kenyanske myndigheder og til indsatser for bedre sundhed og uddannelse til flygtninge og lokalbefolkning, skriver Udenrigsministeriet i en pressemeddelelse.
Håbet er at de forskellige partnere skal bidrage med hver deres ekspertise, nemlig LEGO Fondens erfaring med uddannelse, Novo Nordisk Fondens ekspertise inden for sundhed og Grundfos Fondens erfaring med vandprogrammer.
Kenya er før blevet kritiseret for de ringe muligheder beboere i flygtningelejre har for at bevæge sig ud i den kenyanske samfund. Men i 2021 blev der vedtaget en lov, som skulle øge muligheden for integration. Og nu er den kenyanske regering på vej med en ny plan, kaldet Shirika-planen, hvor filosofien er, at flygtningelejre skal ses som lokale byer, hvor skoler og sundhedsklinikker på sigt drives af den lokale kommune i stedet for FN eller NGO’er.
Kakuma-flygtningelejren, der blev etableret i 1992, er hjemsted for mere end 285.000 flygtninge og asylansøgere fra over 20 lande – hovedsageligt fra Sydsudan, Somalia, Den Demokratikse Republik Congo, Burundi, Uganda og Rwanda.
3 måneder siden
-
13:47
Kampe ved Darfurs hovedstad rammer hospital og flygtningelejr
I månedsvis er linjerne mellem parterne i Sudans borgerkrig, de paramilitære Rapid Support Forces (RSF) og den regulære hær Sudan Armed Forces (SAF), blevet trukket stadigt hårdere op rundt om El Fasher, hovedstaden i Darfur-regionen.
De seneste dage har bombardementer og angreb fra RSF angiveligt kostet flere end 130 mennesker livet på et hospital i byen og sendt mindst 50.000 mennesker på flugt fra flygtningelejren Abu Shouk, skriver BBC.
Læs også: Fire tal fortæller om et lands kurs mod afgrunden
Med hjælp fra lokale militser har SAF holdt kontrol over El Fasher i det meste af krigen, der startede i april 2023. Men hovedbyen i Darfur er både strategisk og symbolsk vigtigt for RSF. Den paramilitære enhed voksede frem af de arabiske janjaweed-militser, der primært rekrutterede soldater fra Darfur, og mange af soldaterne har familie i El Fasher. Byen er også SAF’s eneste større holdepunkt i Darfur i det vestlige Sudan.
Læs også: Opportunistisk kamelsælger og officerskolens mønsterelev: Her er de to generaler, der udpiner Sudan
De seneste uger er tusindvis af RSF-tropper strømmet til området, rapporterer Sudan War Monitor, og kamphandlingerne tager til rundt om og i den omstridte by.
Senest har RSF beskudt et hospital i byen med artilleri, ligesom de paramilitære tropper angiveligt er gået ind i Abu Shouk-lejren for internt fordrevne, hvor de har angrebet civile og sat ild på deres hjem. Over halvdelen af lejrens omkring 100.000 beboere, hvoraf mange er flygtet fra krigen andre steder i landet, er angiveligt drevet på flugt igen.