2 år siden
-
15:28
Digital skyttegravskrig i beskidt brasiliansk valgkamp
I Brasilien er præsidentvalgkampen gået ind i opløbsfasen, og begge kandidater bruger så beskidte kneb, at valgmyndigheden prøver at få luget de værste løgne fra. Men det er en tidevandsbølge af beskyldninger og insinuationer, som myndighederne er oppe imod, skriver Reuters.
De to kandidater, siddende præsident Jair Bolsonaro og tidligere præsident Luiz Inacio Lula da Silva ligger relativt tæt med en lille føring til Lula før valget den 30. oktober. Og den brasilianske højre- og venstrefløj har ikke meget at lade hinanden høre, når det gælder beskyldninger, manipulation og løgne.
Gamle klip bliver hevet frem og forvredet til det ukendelige eller bevidst misbrugt. Det bliver antydet, at Bolsonaro ikke går af vejen for kannibalisme og måske heller ikke misbrug af mindreårige. Lula er i pagt med djævlen og er en korrupt tyv, selv om hans dom for korruption er blevet omstødt.
Valgmyndigheden kræver de værste løgne fjernet fra især de sociale medier og hælder bøder ud over de to valgkampagner, som svarer igen med en bølge af klager over myndighederne.
2 år siden
-
12:10
Den næste pandemi kan komme fra smeltende gletsjere i Arktis
Temperaturen stiger også i verdens koldeste og mest uberørte egne. Og der kan gemme sig ubehagelige overraskelser under den smeltende is. Det viser ny forskning, der er publiceret i det videnskabelige tidsskrift Proceedings of the Royal Society B.
Forskerne har undersøgt søen Hazen i det nordlige Canada, der er den største sø i de høje egne af Arktis. Konklusionen er, at risikoen er høj for virusoverførsler på de steder, hvor gletsjerne forvandler sig fra is til smeltevand. Risikoen bliver endnu højere, når dyr begynder at migrere til de afsides egne med de stigende temperaturer. De kan nemlig blive værter for virusser, som siden kan sprede sig videre til andre dyr og mennesker.
Forskerne har taget en masse prøver fra området, men har endnu ikke dannet sig et overblik over virusser og bakterier i prøverne. Det vil de gøre de kommende måneder. Tidligere studier har vurderet, at adskillige for os ukendte mikrober gemmer sig bag iskapper. Et studie fra juni fandt eksempelvis 27.000 potentielle virulensfaktorer – molekyler med egenskaber til at trænge ind i en værtsorganisme, formere sig og gøre skade – i det tibetanske plateau. 47 procent af disse var aldrig set før, så det er endnu ikke klart, hvor skadelige de ville være.
For nogle år siden var der et udbrud af miltbrand i Sibirien, som eksperterne mente var forårsaget af smeltende permafrost under en hedebølge i det nordlige Rusland. Forfatterne til det nye studie fra Arktis påpeger imidlertid, at det er for tidligt at sige noget om, hvorvidt vi snart kommer til at opleve pandemier fra virusser eller bakterier i smeltende gletsjere.
“Det eneste resultat, vi med belæg kan fremvise er, at med de stigende temperaturer er risikoen for overførsel i dette særlige miljø stigende. Vil det føre til pandemier? Det ved vi overhovedet ikke,” siger Stéphane Aris-Brosou fra University of Ottawa til the Guardian.
2 år siden
-
14:07
Sophie Hæstorp Andersen er i Buenos Aires til “byernes klimatopmøde”
Torsdag starter topmødet i C40, der er en sammenslutning for klimahandling for verdens storbyer, i Buenos Aires. Og Københavns overborgmester, Sophie Hæstorp Andersen, er torsdag netop landet i den argentinske hovedstad, skriver hun i et opslag på Facebook.
Hun nævner, at storbyerne har en vigtig rolle i kampen mod klimaforandringer.
“Derfor tager jeg afsted for at arbejde sammen med mine borgmesterkolleger rundt i verden. Både for at få inspiration fra Oslo, Buenos Aires og Tshwane. Men også for at fortælle om Københavns forskellige løsninger og tiltag,” lyder det fra overborgmesteren.
C40 blev dannet i 2005 af en række borgmestre fra storbyer i hele verden. I dag er der over 100 storbyer med i sammenslutning, der har til formål at skabe klimahandling i byerne. C40 holder topmøderne kaldet “Mayors Summit” hvert tredje år, og det seneste blev afholdt i København i 2019. Her var Sophie Hæstorp Andersens forgænger på posten, Frank Jensen, forperson for C40.
Dengang var der flere borgmestre, der var i direkte opposition til deres regeringer på klimaområdet. Det gjaldt eksempelvis borgmestre fra Warszawa i Polen og Istanbul i Tyrkiet. Også de amerikanske borgmestre, der deltog, var dengang frustrerede over deres nationale regering under den tidligere præsident, Donald Trump, der trak USA ud af Paris-aftalen.
Læs også: C40: By mod land i klimakampen
-
14:03
Ny skandale i WHO
Misbrug af penge, favorisering af det syriske regime og skandaløs opførsel. Kritikken har længe haglet ned over Verdenssundhedsorganisationens chef i Syrien, mindst 20 interne efterforskere har været på sagen, der i maj fik hende suspenderet, skriver AP.
Associated Press har fået fat på over 100 fortrolige dokumenter, beskeder og andet, der viser, hvad ansatte på WHO’s kontor i Damaskus har delt med efterforskerne. Anklagerne lyder blandt andet på misbrug af millioner af dollars, dyre gaver til syriske regeringsembedsmænd samt store, luksuriøse fester under Covid-19 pandemien.
Den turkmenske WHO-chef i Syrien, dr. Akjemal Magtymova, bliver også anklaget for at presse sine folk til at underskrive kontrakter med højtstående syriske politikere, for at koncentrere en stor del af WHO’s arbejde i de regeringskontrollerede områder og for at holde hemmelige møder med det russiske militær.
“Dr. Akjemals aggressive og krænkende handlinger påvirker WHO’s arbejde til støtte for det syriske folk negativt,” skrev en medarbejder. “Sårbare syriske borgere mister meget på grund af den forskelsbehandling, svindel og skandaler, som dr. Akjemal har iværksat og støttet. Det ødelægger tilliden og skubber donorer væk.”
-
13:21
Partier vil gøre 30 procent af Danmark til beskyttet natur
Danmark skal have en naturlov i stil med den klimalov, der blev vedtaget af Folketinget i 2019. Den skal indeholde bindende mål for natur og biodiversitet, herunder at 30 procent af Danmarks areal skal være beskyttet natur – 10 procent af arealet skal være strengt beskyttede naturzoner. Forslaget kommer midt i den danske valgkamp fra Alternativet, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og SF.
Forslaget flugter godt med den internationale dagsorden om at bremse det tab af biodiversitet, der kan spores overalt i verden i disse tider. I december skal verdens nationer til FN-konference i Canada, hvor forventningen er, at de kan blive enige om en ny strategi for den globale natur. Her bliver der netop arbejdet med et mål om at beskytte 30 procent af klodens land- og havareal i det foreløbige udkast til en global pagt om biodiversitet.
Danmark støtter officielt målsætningen om 30 procents beskyttet natur globalt, men miljøminister Lea Wermelin har tidligere udtalt, at det ikke kommer til at ske i Danmark. Rasmus Prehn, minister for fødevarer, landbrug og fiskeri, har da også taget godt imod forslaget, men med visse forbehold.
“Jeg synes, det er kolossalt godt, at de er ambitiøse og bider os lidt bag i for at holde os til ilden i forhold til at være ambitiøse. Vi vil gerne lave en bred aftale i Folketinget, hvor vi selvfølgelig også kan gøre det i et tempo, så vi ikke trækker tæppet væk under nogen, der har investeret store summer i en bondegård eller noget andet,” siger han til DR.
Danmarks er et af verdens mest opdyrkede lande, og vi er blandt de ringeste lande i EU, når det gælder beskyttet natur.
Læs også: Danmarks natur er helt i bund, men kan vi spille en rolle for den globale biodiversitet?
De grønne organisationer har modtaget forslaget med begejstring.
“Det er ubetinget det vigtigste grønne forslag, som er kommet i denne valgkamp. Lige nu er Danmark europæisk bundskraber, når det kommer til naturen. Vi har under en procent vild natur og ligger langt under vores europæiske naboer, når det kommer til beskyttet natur,” udtaler Pil Christensen, politisk rådgiver for Verdens Skove i en pressemeddelelse.
-
12:09
Madagaskar: Udenrigsminister fyret for at fordømme russisk annektering af ukrainske regioner
Madagaskars præsident, Andry Rajoelina, har fyret sin udenrigsminister, Richard Randriamandranto, for på FN’s Generalforsamling at stemme for en fordømmelse af Ruslands annektering af fire ukrainske regioner. Det fortæller to kilder tæt på præsidenten til Reuters.
Ved en afstemning sidste onsdag stemte 143 af FN’s 193 medlemslande for en resolution, der fordømmer Ruslands annektering af regionerne Kherson, Zaporizjzja, Luhansk og Donetsk. Samtidig bekræfter resolutionen Ukraines suverænitet, uafhængighed og territoriale sammenhæng ud fra de internationalt anerkendte grænsedragninger.
Ruslands invasion af Ukraine har stillet flere afrikanske nationer i et dilemma, og mange har derfor forholdt sig neutrale. Det gælder også østaten ud for Afrikas østkyst – inden afstemningen sidst onsdag havde Madagaskar undladt at stemme, når det gjaldt Ruslands invasion af Ukraine.
Ud af de 35 lande, der ikke stemte sidste onsdag, var 18 af dem afrikanske. Rusland, Belarus, Nordkorea, Syrien og Nicaragua stemte alle imod resolutionen.
2 år siden
-
16:34
Ingen slinger i Indiens kongresparti
Den gamle partisoldat, Mallikarjun Kharge, vandt en overvældende sejr i kampen om lederskabet af Kongrespartiet over rivalen, Shashi Tharoor, med det fine engelsk, som India Today skrev et sted i sin liveblog.
Det var en forventet sejr, hele partiapparatet og Gandhi-familien var bag den 80-årige tidligere fagforeningsmand, som har arbejdet sig op gennem partiet siden slut 1960’erne.
Ifølge en lækket klage fra Shashi Tharoors hold, så er der også folk i partiet, der har taget lidt mere uortodokse metoder i brug for at sikre Kharge sejren, som for eksempel at udfylde stemmesedler på andres vegne.
Men Tharoor har accepteret det klare resultat, takket for sine over 1000 stemmer og lykønsket konkurrenten med hans næsten 8000.
Den tidligere internationale topdiplomat har slebet eventuelle knaster af med udtalelser om, at han ikke tror, hverken Kharge eller Gandhi-familien har kendt til eventuelle uregelmæssigheder. Og at nu skal der samarbejdes.
-
14:42
Verdenshavene flyder med brugt fiskeriudstyr
Bandt man alt den fiskersnøre sammen, der er tabt i verdenshavene, ville den samlet kunne nå til månen og tilbage til Jorden. Brugt fiskenet i oceanerne ville kunne dække hele Skotland. Det er blandt konklusionerne i et nyt studie, der er publiceret i tidsskriftet Science Advances.
Forskerne har foretaget interview med fiskere i flere forskellige lande for at høre om deres tab af udstyr. De har herefter ganget op, så resultaterne passer med det globale omfang. Studiet skulle være det mest omfattende, der nogensinde er lavet om brugt fiskerudstyr i vores verdenshave.
Affaldet har en stor negativ indflydelse på livet i verdenshavene, fremhæver forskerne til britiske The Guardian.
Forskerne har beregnet, at verdenshavene har været skraldekurv for bl.a.:
- 78.000 kvadratkilometer af blandt andet garnnet
- 215 kvadratkilometer af net til bundtrawl
- 13 milliarder fiskekroge
-
14:14
Kirgisistan beder russisk sikkerhedsblok om fredsbevarende tropper
Den kirgisiske sikkerhedsminister, Baktybek Bekbolotov, har anmodet Den Kollektive Sikkerhedspagt om at sende fredsbevarende tropper til grænsen mellem Kirgisistan og Tadsjikistan. Sidste måned kostede grænsekonflikter mellem de to lande mindst 100 mennesker livet.
“Der bliver ingen fred, før en mægler står imellem os,” udtalte Bekbolotov ifølge Reuters onsdag.
Anmodningen kommer efter, at Tadsjikistan for nyligt har anklaget sin centralasiatiske nabo for at rykke mere militærmateriel tæt på grænsen med “onde hensigter”. Men våbenhvilen, der blev indgået den 16. september, er stadig ikke blevet brudt.
Læs også: Opsigtsvækkende forhandlinger mellem Aserbajdsjan og Armenien: “Det hele smuldrer for Putin”
Den Kollektive Sikkerhedspagt er en sammenslutning af tidligere medlemmer af Sovjetunionen, der udover de stridende naboer består af Rusland, Belarus, Armenien og Kasakhstan.
-
10:02
Indonesien vil rive fodboldstadion ned, hvor 130 mennesker døde
Indonesiens præsident Joko Widodo lover nu at rive Kanjuruhan-stadionet ned, skriver Reuters. Her døde mindst 130 mennesker den 1. oktober, da en ophidset folkemængde trængtes om at komme ud af stadionet.
“Kanjuruhan-stadionet i Malang vil vi rive ned og genopbygge efter FIFA-standarder,” udtaler præsidenten, der i folkemunde kaldes Jokowi.
Udmeldingen kommer efter møde med præsidenten for det internationale fodboldforbund FIFA, Gianni Infantino, i går.
Det er stadig ikke fuldt afdækket, hvad der gik galt, da de mange mennesker døde efter kampen i Indonesiens bedste fodboldliga. Men en officiel rapport peger ifølge Al-Jazeera på omfattende og vilkårlig brug af tåregas som en af de væsentligste årsager til de mange dødsfald.
Til næste år skal den sydøstasiatiske østat være vært for U-20 Verdensmesterskaberne.
2 år siden
-
13:52
Australien dropper anerkendelse af Jerusalem som Israels hovedstad
I 2018 anerkendte Australien den vestlige del af Jerusalem som Israels hovedstad. Det skete under den tidligere premierminister, Scott Morrison. Den beslutning har den nuværende Labour-regering omstødt. Budskabet kom tirsdag fra Australiens udenrigsminister, Penny Wong, skriver Deutsche Welle.
“Jerusalems status er et emne, der bør løses som en del af en fredsaftale mellem Israel og det palæstinensiske folk,” lød det fra ministeren.
Australien blev i 2018 det tredje land, der anerkendte Jerusalem som Israels hovedstad efter USA og Guatemala. I modsætning til de to andre lande anerkendte Australien imidlertid kun den vestlige del af den historiske by som israelsk hovedstad.
Den israelske regering har kritiseret beslutning, da den mener, at Jerusalem er den “evige og forenede” hovedstad i landet. Palæstinenserne har derimod hyldet meldingen fra Australien.
-
13:31
Indiens Kongresparti uden en Gandhi i spidsen
I mandags stemte 9.500 delegerede i om, hvem der skal være den næste leder af Indiens Kongresparti. Resultatet ventes onsdag, men for første gang i 24 år er et sikkert, det bliver ikke en Gandhi.
Der er to kandidater, og blandt andet avisen The Hindu peger på den ene som storfavorit, nemlig den 80-årige Mallikarjun Kharge, jurist, tidligere minister og en dreven politiker, som har et meget nært forhold til Gandhi-familien.
Hans 66-årige rival, Shashi Tharoor, har prøvet at slå sig op på forandringer, men har mødt en del modstand i partiet. Han er politiker, forfatter og tidligere undergeneralsekretær i FN, hvor han prøvede at blive generalsekretær i 2006, da medlemslandene valgte Ban Ki-Moon.
Fra Gandhi-familien lyder det, at den er neutral og hverken støtter den ene eller anden.
-
11:52
Oversvømmelser i Nigeria sender 1,3 millioner på flugt og dræber 600
Siden september har voldsomme regnskyl resulteret i det vestafrikanske lands værste oversvømmelser i et årti. Ifølge regeringen har vandmasserne sendt 1,3 millioner mennesker på flugt og dræbt 600 siden september, skriver Quartz.
Oversvømmelserne har skadet omkring 200.000 huse, hvoraf mere end 80.000 af dem er fuldstændigt ødelagt.
today October 16, 2022. A total of 1,302,589 persons have been displaced, 2,504.095 persons have been affected, on the whole, 2,407 persons have been injured, a total of 82,053 houses are completely damaged and 121,318 are partially damaged. 108,392 hectares of farmland were
— Federal Ministry of Humanitarian Affairs (@FMHDSD) October 16, 2022Udover de menneskelige omkostninger, får oversvømmelserne også tunge økonomiske konsekvenser. Mange småbønders marker ligger under vand, og det kommer til at gøre ondt på pengepungen for både bønderne og økonomien mere generelt.
De nuværende oversvømmelser er de mest ødelæggende siden 2012, hvor lige så mange nigerianere blev fordrevet fra deres hjem, og omkring 500 mennesker mistede livet.
2 år siden
-
16:41
Brasiliens præsidentkandidater i politisk infight
Søndag mødtes Brasiliens to præsidentkandidater I en to timer lang og ophedet tv-duel, højrefløjens siddende præsident, Jair Bolsonaro, og venstrefløjens tidligere præsident Lula, Luiz Inacio Lula da Silva.
Lula betegnede Bolsonaro som en lille diktator og kongen af fake news, og blev selv beskyldt for at være korrupt, løgnagtig og en skamplet. Ifølge Al Jazeera angreb Lula blandt andet Bolsonaros håndtering af corona-pandemien, som kostede 680.000 brasilianere livet. Halvdelen kunne have overlevet, hvis ikke Bolsonaro havde nægtet at indse situationens alvor, sagde Lula.
Lula, der har været fængslet for korruption, men fik dommen omstødt af Højesteret, fik at vide, at hans fortid var skammelig, og at det enestehan havde gjort for Brasilien var at stoppe statens penge i egne lommer.
Anden runde af præsidentvalget er 30. oktober. Lula fører, men ikke så stort som meningsmålingerne havde spået.
-
14:59
Iran: Brand i berygtet fængsel koster otte indsatte livet
Otte indsatte i Evin-fængslet er døde efter en brand i lørdags. Det meddeler den iranske regering ifølge AP, efter de første meldinger lød på halvt så mange ofre.
Evin-fængslet, der ligger i den nordlige del af hovedstaden Teheran, er berygtet for at huse mange politiske fanger, særligt regeringskritikere og demokratiforkæmpere.
Hvordan branden startede, er endnu uvist. En statslig tv-station rapporterede, at branden startede i et syværksted. Men videoer på internettet skulle angiveligt vise kaotiske tilstande med tiltagende flammer, fængselssirener for fuld udblæsning, skudsalver og grupper af indsatte, der råber ‘død over diktatoren’.
Mostafa Nili, en advokat for flere af fængslets politiske fanger, har udtalt til den reformistiske iranske avis Etemad, at branden brød ud i en af de afdelinger, der huser flere af hans klienter. Ifølge advokaten blev politiske fanger i en anden afdeling pacificeret med tåregas under branden.
Voldsomme demonstrationer mod Irans religiøse styre raser stadig, mere end en måned efter protesterne begyndte som reaktion på, den 22-årige kvinde Mahsa Amini døde i moralpolitiets varetægt.
-
11:10
Gates Fonden giver ni milliarder til at udrydde polio
Bill and Melinda Gates Foundation har lovet en donation på hele 9,156 milliarder kroner til indsatsen for at udrydde polio på verdensplan. Den tunge pose penge blev annonceret under optakten til World Health Summit-konferencen, der åbnede i Berlin i går og fortsætter til i morgen.
“Det er inden for rækkevidde at udrydde polio,” siger Bill Gates. “Men på trods af hvor langt vi er kommet, er sygdommen stadig en trussel. Hvis vi arbejder sammen, kan verden sætte en stopper for denne sygdom.”
Læs også: Gates Fonden uddeler 20 milliarder kroner mere om året, men ekspert er skeptisk
Pengene, der går til organisationen Global Polio Eradication Initiative (GPEI), skal først og fremmest bruges på at stoppe såkaldt vild polio i Pakistan og Afghanistan – de sidste to lande, hvor sygdommen stadig er endemisk.
Virusinfektionen, der kan give lammelse, er stort set udryddet i naturen, siden vacciner blev bredt udbredt i 50’erne og 60’erne. Men vacciner med bestanddele af aktiv virus står nu for flere smittetilfælde end den oprindelige virus, og det er ligeledes et af de store punkter i strategien for at udrydde sygdommen permanent, som Gates Fonden støtter.
2 år siden
-
17:00
Sverige dropper 1-procentmål og gør bistand til politisk værktøj
Sveriges kommende regering skrotter, ligesom Norge netop har gjort det, sit længe fastsatte mål om at bruge én procent af landets bruttonationalindkomst (BNI) på udviklingsbistand, skriver det svenske medie Aftonbladet.
Hvor stor reduktionen bliver, vil ifølge den kommende statsminister Ulf Kristersson først fremgå af det kommende finanslovsforslag.
“Det bliver reduceret,” siger Moderaternes leder Ulf Kristersson på et fælles pressemøde med Kristendemokraternes Ebba Busch, Liberalernes Johan Pehrson og Sverigedemokraternes Jimmie Åkesson.
“Sverige er fortsat et af verdens førende bistandslande, nu med et tydeligere fokus på vores nærområde af frygtelige årsager,” siger Ulf Kristersson med refererence til krigen i Ukraine.
På pressemødet slog den nye regering i øvrigt fast, at den svenske bistand fremover vil være et redskab til at reducere irregulær migration og sikre frivillig tilbagesendelse for afviste asylansøgere – blandt andet ved at stille krav om, at et bistandsmodtagerland tager imod migrantborgere, der ikke må opholde sig i Sverige.
Læs også: Norge stiger ned fra bistands-tinden
-
15:29
Irak vælger præsident efter et års parlamentarisk krise
I torsdags udpegede det irakiske parlament en ny præsident, Abdul Latif Rashid, skriver Al-Jazeera. Den 78-årige ingeniør, der var minister for vandressourcer fra 2003 til 2010, skal nu forsøge at afslutte det seneste års parlamentariske dødvande.
Efter valget af den nye præsident blev Mohammed Shia al-Sudani udpeget til premierminister. Han en del af den iransk-støttede koalition, og det bliver hans opgave at danne en regering, hvilket Irak ikke har haft siden parlamentsvalget 10. oktober sidste år.
Her vandt den religiøse militsleder Moqtada al-Sadr 73 ud af 329 sæder, men det lykkedes ham ikke at danne en regering, efter han offentligt afslog at inkludere partier med støtte fra Iran. I stedet frasagde han i juni sin valgsejr, trak de valgte parlamentarikere ud af forsamlingen og anstiftede voldelige uroligheder i Baghdad, der kostede mindst 21 personer livet og mere end 250 tilskadekomne i løbet af et døgn.
I Iraks politiske system er det op til kurdiske grupper at nominere præsidentkandidater, premierministerposten er shiaernes ansvar, og formanden for parlamentet er sunniernes.
Hvis det skal lykkes de nyudnævnte magthavere at danne regering, kræver det stadig, at de vinder opbakning blandt nogle af al-Sadrs støtter.
-
14:22
EU åbner det første nødhjælpslager i Latinamerika
Hjælpen skal hurtigere ud, når nøden er størst. Det er tanken bag et nyt initiativ for nødhjælp fra EU-kommissionen, hvor man vil åbne et nødhjælpscenter i Panama. Det bliver EU’s første regionale nødhjælpscenter uden for Europas grænser. Centeret vil indeholde udstyr til nødhjælp som shelters, førstehjælpssæt, fødevarer og hygiejnemidler, og det kan dermed leveres direkte, når der er behov. Kommissionen forventer, at det vil betyde en meget hurtigere indsats i tilfælde af katastrofer.
“Vi forventer, at det vil sætte yderligere fart på levering af nødhjælp i en af de regioner i verden, der er mest udsat for naturkatastrofer,” lyder det i pressemeddelelsen fra Kommissionen.
Det nye initiativ vil få vigtig støtte af et nyt regionalt datacenter i Latinamerika, der bygger på overvågning af EU’s satelitprogram, Copernicus. Det nye tiltag blev præsenteret af EU-kommissær for krisestyring, Janez Lenarčič under et besøg i Panama i denne uge. Han kunne samtidigt løfte sløret for ny humanitær støtte til Latinamerika på lidt over en milliard kroner for 2022.
-
11:59
Børnenes U-landskalender lanceret og fejrer 60 års jubilæum
Børnenes u-landskalender blev igen i år lanceret med DR Ultra og DR Ramasjang, mens Isam B har lavet årets sang.
Foto: PressefotoBørnenes u-landskalender blev igen i år lanceret med DR Ultra og DR Ramasjang, mens Isam B har lavet årets sang. Pressefoto I seks årtier har Børnenes U-landskalender været mange danske børns indgang til forhold i andre lande, og i år er ikke en undtagelse.
Dette års U-landskalender blev lanceret onsdag. I år er det IMS (International Media Support), der er partner med DR og Udenrigsministeriet om det omfattende undervisningsmateriale, som op mod 1000 danske skoler bruger.
Overskuddet fra salget af pap-kalenderen går til IMS, og til et projekt, hvor børn og unge i Tunesien bliver uddannet i at lave nyheder fra deres egen by. De tunesiske børnereportere lærer om frihedsrettigheder, og får redskaber til selv at producere journalistik og lade deres stemme blive hørt.
”Vi er virkelig glade for at være med i et projekt, som både giver tunesiske børn journalistiske værktøjer, de kan bruge i deres lokalsamfund, og ikke mindst tager et vigtigt emne op for danske børn i de mindste klasser. Vi har nemlig brug for, at børn helt fra de begynder at møde nyheder og tage de første skridt på YouTube eller sociale medier, har en sund kritisk sans. Digital dannelse og medieforståelse er afgørende færdigheder i en verden, hvor krig ikke bare er krig, men også en informationskrig. Retten til information og ytringsfrihed er basale menneskerettigheder, og det afspejler IMS’ engagement i Børnenes U-landskalender,” siger Jesper Højberg, IMS direktør.
Kalenderens 60-års jubilæum markeres i den kommende tid med udstillinger over hele landet – blandt andet kan du opleve U-landskalenderen gennem tiden i DR Byen i forbindelse med Kulturnatten i dag.
2 år siden
-
16:17
Indien tager store skridt mod en grøn energisektor frem mod 2030
Indiens vedvarende energisektor er i kraftig vækst. Det er konklusionen i en ny rapport fra analyseinstituttet The Institute for Energy Economics and Financial Analysis (IEEFA).
Verdens næststørste land, når det kommer til befolkningstal, har planer om at tilføje 35 til 40 gigawatt vedvarende energi årligt frem mod 2030. Det er nok til at sætte strøm til 30 millioner hjem om året.
Indien er ifølge IEEFA verdens tredjemest energiforbrugende land, og landets samlede energikapacitet udgøres i dag af 59 procent fossile brændsler. I 2030 forventes det tal at være nede på 31,6 procent. I Regeringens egen fremskrivning vil der sågar være 20 procent mere vedvarende energi.
“Selvom der var forstyrrelser på Indiens vedvarende energirejse blandt andet på grund af krigen i Europa, har Indien store planer,” siger Vibhuti Garg til nyhedsbureauet AP. Han medforfatter af rapporten og senior energispecialist hos IEEFA. “Indien er energisulten, og denne sult vil kun stige med vores økonomiske vækst og befolkningstilvækst.”
2 år siden
-
15:00
Japan ophæver sidste restriktioner og åbner igen for masseturisme
Japan har længe brystet sig med en af verdens strengeste Covid-19 grænsekontroller, men nu er det forbi.
Landet har fjernet adgangsloftet på 50.000 personer og droppet kravet om, at turister skal rejse som en del af rejsegrupper ledsaget af guides, skriver Kyodo News.
Premierminister Fumio Kishida regner med, at den genstartede turisme kan hjælpe med at sætte gang i den hårdtprøvet japanske økonomi.
Kishida sagde i sidste uge, at landet sigter mod at indtjene, hvad der svarer til 34,5 milliarder dollars i årlige turistindtægter, skriver The Guardian.
Glæden over turisternes mulige tilbagevenden dæmpes dog af en stor mangel på arbejdskraft på hotellerne samt en frygt for, at oversøiske besøgende ikke vil bære ansigtsmasker og overholde andre almindelige infektionskontroller i Japan.
Indtil videre er en halv million turister kommet til Japan i 2022, sammenlignet med 31,8 millioner i 2019.
-
10:55
Israel og Libanon enige om ‘historisk’ maritim grænseaftale
Israel og Libanon indgik 11. oktober en aftale om et udkast til en maritim grænseaftale. De forhandlende parter siger, at der er indgået en tilfredsstillende aftale, som vil blive officielt underskrevet snart, skriver det israelske medie Haaretz.
Begge sider af forhandlingsbordet samt de amerikanske mæglere kalder aftalen om at afslutte den langvarige maritime grænsekonflikt i den gasrige Middelhavsregion for historisk.
Aftalen er lavet for at skabe sikkerhed og større økonomiske tryghed i begge lande. Den kan dæmpe den territoriale strid i den østlige spids af Middelhavet, men vil ikke berøre landegrænserne.
Den libanesiske militære organisation Hizbollah, som er støttet af Iran, har sagt, at den vil acceptere den libanesiske regerings holdning, men meddeler samtidigt, at den forholder sig kritisk, indtil aftalen officielt er underskrevet.
Israels tidligere premierminister Benjamin Netanyahu, beskriver aftalen som en overgivelse til Hizbollah og meddeler, at hvis han bliver genvalgt, vil han ikke tøve med at bryde den.
-
10:08
29 af 32 stater i Mexico godkender nu ægteskab mellem samme køn
Den Mexicanske delstat, staten Mexico, vedtog den 11. oktober en lovliggørelsen af ægteskab mellem samme køn. Staten er Mexicos største og dækker blandt andet over størstedelen af Mexico City.
De eneste mexicanske stater uden retten til ægteskab for samme køn er nu den nordlige grænsestat Tamaulipas, golfkyststaten Tabasco og den sydlige delstat Guerrero.
Retten til ægteskab mellem køn blev første gang vedtaget i Mexico 21. december 2009 og trådte i kraft 4. marts 2010. Landet var det første i hele Latinamerika, men blev kort efter fulgt op af Argentina som lovligjorde det i juli 2010.
Mexico, Brasilien og Argentina topper Latinamerika i antallet af homoseksuelle ægteskaber, skriver ABC News.
2 år siden
-
14:20
Ny analyse: Største modtager af dansk udviklingsbistand er… Danmark
Finansloven for 2023 står i krigens og klimaets tegn, sagde udviklingsminister Flemming Møller Mortensen (S) da han præsenterede den del af finanslovsforslaget for 2023, der handler om det danske udviklingssamarbejde. Men det er mere dækkende at sige, at det danske udviklingssamarbejde står i danske interessers tegn.
Så skarpt udtrykkes det i analysen af finanslovsforslaget, som journalist Jesper Heldgaard har udført for Timbuktu Fonden.
Det skyldes blandt andet, at der er sat tre milliarder kroner af til at dække udgifter i forbindelse med modtagelse af flygtninge.
”Danmark først”, som er titlen på analysen, stiller skarpt på, om finanslovsforslaget for 2023 giver grund til at dele bekymringen for, om fremtidens danske udviklingssamarbejde skal handle mere om danske end klodens fattiges interesser.
Analysen bliver præsenteret og diskuteret torsdag den 13. oktober kl. 16.30 – 18.30 ved et arrangement hos Folkekirkens Nødhjælp. Her kan man blandt andre møde Anne Mette Kjær, professor ved Aarhus Universitet, som vil sætte analysen i perspektiv. Læs mere om arrangementet her.
-
9:29
Iranske protester breder sig til vigtig olieindustri
Arbejdere på flere af Irans raffinaderier for landets vigtige olie- og naturgasproduktion demonstrerede mandag over den 22-årige kurdisk iranske kvinde Mahsa Aminis død i det iranske moralpolitis varetægt.
The Wall Street Journal reporterer om, at arbejdere på et anlæg i byen Asaluyeh i den olierige provins Bushehr ved Den Persiske Golf har etableret vejblokader og demonstrerer med ordene “Frygt ikke, vi står sammen” og “død over diktatoren”.
Demonstrationerne har også ramt byen Abadan i det sydvestlige Iran og markerer for første gang, at de landsdækkende protester har spredt sig til en industri, som er så vigtig for landets længe sanktionerede økonomi. Før dette har det primært været små forretninger, som har lukket deres butikker i sympati med protesterne.
Irans regering har ikke lavet nogen officiel udtalelse i forbindelse med strejken på raffinaderierne, men det semiofficielle nyhedsbureau Tasnim har beskrevet episoderne som en strid over lønvilkår, som involverer 700 medarbejdere.
2 år siden
-
11:15
Malaysias premierminister opløser parlamentet og varsler valg
Den malaysiske premierminister, Ismail Sabri Yaakob fra partiet United Malays National Organanization (UMNO), har mandag morgen annonceret, at han har været hos kongen for at opløse parlamentet, hvilket ifølge Malaysisk lov betyder, at der skal afholdes valg inden for 60 dage.
Regeringen vil prøve på, at kapitaliserer på en række gode meningsmålinger samt en svækket opposition i håbet om at styrke sit mandat, skriver Bloomberg.
Både oppositionspolitikere og regerende politikere har protesteret mod at afholde valg i regntiden, som begynder i november. Oversvømmelser på samme tid sidste år førte til næsten 50 døde evakuering af 400.000 og resulterede i et økonomisk tab på 1,4 milliarder dollars.
UMNO-formand Ahmad Zahid Hamidi har sagt, at partiet ønsker et større mandat, selv hvis det betyder, at man skal føre kampagne gennem oversvømmelserne, der forventes at ramme Malaysia i de kommende måneder.
-
9:37
Haitis regering klar til at bede udenlandske styrker om hjælp
Haitis regering er blevet enige om at anmode om hjælp fra udenlandske væbnede styrker for at bekæmpe den kaos, som demonstranter og væbnede bander over de seneste måneder har skabt i østaten.
Situationen har lammet landet, og forsyningerne af vand, brændstof og basisvarer svinder ifølge et officiel dokument ind, skriver AP. Dokumentet er underskrevet af premierminister Ariel Henry og 18 toppolitikere, og det understreger, at de er alarmerede over “risikoen for en stor humanitær krise”.
Desuden giver det Henry mandat til at anmode om hjælp fra internationale partneres “øjeblikkelige indsættelse af specialiserede væbnede styrker i tilstrækkeligt omfang” for at stoppe krisen.
Det er endnu ikke klart, om anmodningen formelt er blevet udsendt, hvem den indbefatter og om den skal resultere i aktiveringen af FN’s fredsbevarende styrker. FNs har tidligere haft en fredsbevarende mission i 11 år, som endte for fem år siden.
Læs også: Civile fanges i Haitis bandevold: FN vil lukke for våbenimport
2 år siden
-
14:35
Nobels Fredspris går til Østeuropæiske civilsamfund
Nobels Fredspris er i år gået til modige mennesker i Østeuropa – en demokratiforkæmper i Belarus, en russisk menneskeretsorganisation og et ukrainsk center for menneskerettigheder og demokrati.
Ales Bialiatski var i 1980’erne en af initiativtagerne til demokratibevægelsen i Belarus og har stædigt arbejdet for demokrati og en fredelig udvikling lige siden. Han har dokumenteret myndighedernes overgreb og tortur af politiske fanger og sad fængslet for sit arbejde fra 2011 til 2014 og igen – og uden rettergang – siden 2020.
Memorial blev stiftet af menneskeretsaktivister i den daværende Sovjetunion for at sikre, at det kommunistiske regimes undertrykkelse aldrig ville blive glemt. Siden voksede Memorial til at være den største menneskeretsorganisation i Rusland. Organisationen samler oplysninger om overgreb, fortidige og nutidige, og for mindre end et år siden besluttede myndighederne, at dokumentationscentret skulle lukkes og organisationen opløses. Folkene bag Memorial nægter at give op.
Centret for Borgerfrihed blev grundlagt i Kyiv I 2007 for at promovere menneskerettigheder og demokrati i Ukraine. I år er centrets fokus blevet flyttet fra arbejdet med at udvikle Ukraine til lov-baseret demokrati til at dokumentere russiske krigsforbrydelser mod den ukrainske civilbefolkning. Sammen med internationale partnere er sigtet at holde de skyldige ansvarlige for deres handlinger.
-
13:52
Foreninger kan se frem til færre krav fra bankerne
Mange foreninger kan fremover slippe for nogle af de krævende kontrol- og dokumentationskrav, de har været underlagt fra bankernes side. Det skriver DUF og en række civilsamfundsorganisationer i dag.
I et forsøg på at begrænse terrorfinansiering og hvidvask af penge har myndighederne siden 2019 krævet af bankerne, at de skulle gennemføre grundig kontrol med kunderne. Det har betydet, at der i foreningerne er blevet brugt mange ressourcer på at dokumentere, at de har rent mel i posen for at få lov at have en bankkonto.
Konkret bliver foreningerne bedt om at levere blandt andet detaljeret information om alle bestyrelsesmedlemmer, generalforsamlingsreferat og vedtægter. Nogle banker har derfor fravalgt at have foreninger som kunder. Og de mange krav har slukket for motivationen i flere af de frivilligt drevne foreninger, som Globalnyt beskrev det i april 2021.
Alle har tilsyneladende været enige om, at det var meget uhensigtsmæssigt. Efter en del forarbejde er Finanstilsynet nu kommet med nye vejledninger, som giver bankerne mulighed for at lade foreningerne slippe nemmere gennem bureaukratiet.